משרד הבריאות והמשרד להגנת הסביבה ממליצים לציבור לנקוט אמצעי התגוננות מפני עקיצות ומפגעי יתושים. המשרד להגנת הסביבה הנחה את הרשויות המקומיות להרחיב את מערך הניטור וההדברה. משרד הבריאות מציין כי ככלל כ-80% מהנדבקים אינם מפתחים תסמינים לקדחת מערב הנילוס.
המשרד להגנת הסביבה מפרסם כי נלכדו יתושות נגועות בקדחת מערב הנילוס בצפון תל אביב ובראשון לציון בלכידות שנעשו במהלך השבוע האחרון. המשרד להגנת הסביבה עדכן את העירייה על הימצאותן בשטחה, והורה על הגברת הניטור באזורים הנגועים, ובמידת הצורך על פעולות מניעה והדברה לאלתר.
ד"ר שי רייכר, מנהל אגף מזיקים והדברה במשרד להגנת הסביבה: "המשרד להגנת הסביבה הרחיב את מבצע הניטור והלכידה של יתושות בוגרות במרכז הארץ ומעדכן כי נלכדו באזור צפון תל אביב ובראשון לציון יתושות שאומתו במעבדות משרד הבריאות כנשאיות של וירוס קדחת מערב הנילוס. זיהוי זה של יתושות חיוביות לנגיף קדחת מערב הנילוס מתווסף לזיהוי קודם של יתושות מאומתות אשר נלכדו בחודש האחרון בדרום השרון וברמת גן.
"בהתאם לתוצאות הניטור, המשרד להגנת הסביבה עדכן את הרשויות הרלוונטיות בממצאים והנחה אותן להגביר את מאמצי הניטור וההדברה. מעבר לפנייה החוזרת של המשרד להגנת הסביבה לכלל הרשויות לפעול ביתר שאת כנגד מטרדי היתושים בשטחן, היום המשרד להגנת הסביבה החל בקמפיין "יתושים לא מדבירים, יתושים מייבשים", ובו הנחיות לציבור כיצד לסייע במאמץ הלאומי לצמצם את מפגע היתושים.
"המשרד להגנת הסביבה יחד עם משרד הבריאות והרשויות המקומיות מבקשים לרתום גם את הציבור למשימה ולהקפיד על ייבוש מקורות מים עומדים בסביבת המגורים ולהתמגן בהתאם להמלצת המשרד להגנת הסביבה. שיתוף הפעולה של כלל הגורמים נדרש כדי לייבש את היתושים, לצמצם את אוכלוסייתם ובכך להימנע מעקיצות מיותרות".
צוות מזיקים והדברה של המשרד להגנת הסביבה עושה לאורך השנה אלפי ניטורים של זחלי יתושים ומאות לכידות של יתושים בוגרים. היתושים מועברים לזיהוי ולבדיקה במעבדות משרד הבריאות. אם הבדיקה הווירולוגית מעידה שנקבות היתוש נגועות בנגיף הגורם למחלת קדחת מערב הנילוס, המשרד להגנת הסביבה מוציא לרשות המקומית התראה ודרישה לטיפול מיידי במפגע.
בקיץ מקורות מים עומדים (אפילו בנפח קטן) בד בבד עם תנאי מזג אוויר חם ולח עלולים להיות כר פורה לרבייה ולהתפתחות של יתושים. האחריות לצמצום מפגעי היתושים בשטח הציבורי מוטלת על הרשות המקומית אך הציבור נדרש להירתם למשימה ולייבש מקורות של מים עומדים במרחב הפרטי (חצרות, גינות, מרפסות וכו'). רק מאמץ משותף של כלל הגורמים יביא לפתרון מהיר וארוך טווח שיאפשר לצמצם משמעותית את מטרדי היתושים בסביבה האורבנית ולהקטין את הסיכון להיעקץ וחלילה אף לחלות.
כבכל שנה, מתחילת חודש יוני ועד לסוף חודש נובמבר עולָה שכיחות מציאתן של נקבות יתוש הנושאות את נגיף קדחת מערב הנילוס. מסתמן כי בשנה זו, ככל הנראה עקב שינויים במזג האוויר, הן הקדימו להופיע. המשרד להגנת הסביבה מבקש מכלל הרשויות בישראל לתגבר את תדירות הפעולות שהן עושות לניטור זחלי יתושים, ובמידת הצורך להדבירם בטרם מתפתח מפגע. כמו כן, המשרד קורא לרשויות המקומיות לרענן את ההנחיות הניתנות לתושבים כדי לסייע להם למנוע את התפתחותם של יתושים בסביבת המגורים.
ד"ר אורן שטח כתבי, מנהל המחלקה למחלות זואונוטיות מהחטיבה לבריאות הציבור במשרד הבריאות, מסביר כי עם לכידת היתושים בידי המשרד להגנת הסביבה עושה המעבדה לאנטומולוגיה של משרד הבריאות סיווג של נקבות היתוש ומעבירה למעבדה הווירולוגית לבדיקת נגיעוּת בגורמי מחלה. האגף לאפידמיולוגיה מְרכז את המידע בדבר תחלואה בבני אדם וביתושים ומתריע לגורמים הרלוונטיים בכל מקרה שבו קיים אבחון של חולה. מתחילת השנה ועד כה אובחנו עשרים ואחד אנשים במחלה. מתוך החולים המאומתים שלושה מונשמים ושניים נפטרו בסוף השבוע בבילינסון.
קדחת מערב הנילוס
קדחת מערב הנילוס West Nile Fever היא מחלה שמקורה בבעלי חיים ומועברת גם לבני אדם. היא נגרמת מנגיף המצוי בעיקר בעופות ומועברת לבני אדם ולבעלי חיים שונים באמצעות עקיצת יתושים שניזונים מעופות נגועים. תקופת הדגירה של המחלה, מרגע העקיצה ועד להתפתחות סימני המחלה, נמשכת כ-5 עד 21 ימים, והמחלה נמשכת לרוב 6-3 ימים.
במרבית המקרים מדובר במחלה קלה דמוית שפעת אשר חולפת מאליה. המחלה לרוב מאופיינת בחום, בכאבי ראש, בחולשה, בכאבי פרקים ושרירים, בדלקת בלחמית העין, בפריחה ולעיתים בבחילות ובשלשולים. סיבוכים נדירים אפשריים הם דלקת חדה של המוח או דלקת קרום המוח, ולעיתים נדירות המחלה מסתיימת במוות.
מה עושים
כדי להימנע מעקיצות ומפגעי יתושים, משרד הבריאות והמשרד להגנת הסביבה ממליצים לציבור לצמצם מקורות מים עומדים העלולים להיות בתי גידול ליתושים, ובכלל זה:
לאתר, לסלק, לנקב או להפוך כל מכל העלול לצבור מים כגון צמיגים ישנים, דליים וחביות
למנוע הצטברות מים בתחתיות של עציצים ואדניות; לרוקן או להחליף מים לפחות פעם בשבוע במכלים כגון אגרטלי פרחים וכלי שתייה לחיות מחמד; לכסות בריכות שחייה
לדאוג לנוכחות דגים בבריכות נוי
לנקות ולרוקן מרזבים
להשקיע מאמץ בחיפוש מקורות מים עומדים נסתרים בסבך צמחייה, במרתפים ובגגות
לסלק מהסביבה חפצים ישנים שאין בהם שימוש ויכולים לצבור בתוכם מים
יש לנקוט אמצעי התגוננות מעקיצות יתושים:
להשתמש בתכשירים דוחי חרקים על הגוף ובחדרי המגורים
להקטין את שטחי העור החשופים לעקיצות בעזרת לבוש ארוך ובהיר
להפעיל מאווררים בתוך הבית ומחוץ לבית לפי הצורך
להתקין רשתות על חלונות ופתחים
המשרד להגנת הסביבה מזמין את התושבים ליידע את הרשות המקומית על קיום פריצות ביוב, מים עומדים ומפגעי יתושים במרחב הציבורי. מעבר לפעילות השגרתית שעושות הרשויות לצמצום מפגעים של מזיקים תברואיים, הפניית תשומת הלב של הרשות המקומית למפגעים גם מצד הציבור תאפשר לרשות לפעול טוב יותר לסילוקם.